Kritika HDP

Program za mlade pisce: Radioničko-inkubatorski laboratorij Glasovi koji dolaze
2026-02-01 - 2026-02-12
Program za mlade pisce: Radioničko-inkubatorski laboratorij Glasovi koji dolaze
—
Pozivamo vas da se prijavite na natječaj za mlade autorice i autore.
Program je namijenjen mladim autoricama i autorima do 35 godina starosti koji nemaju objavljenu knjigu proze ili poezije.
O PROGRAMU
Program se sastoji od sljedećih modula:
1. Inkubatorski modul – rad na rukopisu
Intenzivan dvomjesečni mentorski rad na započetom rukopisu (poezija ili proza), uz redovite susrete, uredničko čitanje i povratne informacije.
Modul je namijenjen autorima_icama koji već imaju ideju i radni materijal te žele razvijati rukopis i promišljati njegov daljnji autorski i izdavački put.
Rad se odvija kroz grupna čitanja i individualnu mentorsku podršku.
Sudjelovanje u inkubatorskom modulu uključuje i honorar za odabrane sudionike_ce.
2. Radionički modul – poezija
Rad u manjoj grupi usmjeren na razvoj poetskog glasa, eksperimentiranje s formom, jezikom i temama.
Radionica se odvija kroz četiri termina.
3. Radionički modul – proza
Radionički format fokusiran na razvoj proznog pisma, pripovjednih tehnika, strukture i autorske pozicije.
Radionica se odvija kroz četiri termina.
Sudionici_ce se prilikom prijave mogu prijaviti za jedan ili više modula, ovisno o interesu.
TERMINI I MJESTO ODRŽAVANJA
Radionice proze započinju 19. 2. 2026. i održavaju se svaki četvrtak, kroz ukupno četiri termina.
Radionice poezije započinju 6. 3. 2026. i održavaju se svaki petak, kroz ukupno četiri termina.
Radionice se odvijaju u prostorima Hrvatskog društva pisaca (HDP),
Basaričekova 24, Zagreb.
Neke radionice moguće je, prema dogovoru s mentorima, odraditi online.
Mentorski inkubatorski program odvija se prema dogovoru autora_ica i mentora i mentorica, u skladu s potrebama rada na rukopisu.
UVJETI PRIJAVE
– dob između 18 i 35 godina
– nema objavljenu samostalnu knjigu (zbirku poezije, roman ili knjigu priča)
– spremnost na redovito i aktivno sudjelovanje u radu programa
ZA PRIJAVU JE POTREBNO POSLATI:
– kratku biografiju ili CV i nekoliko rečenica zašto se prijavljujete
– naznaku modula za koji se prijavljujete
(Inkubator – poezija ili proza / Radionica poezije / Radionica proze)
– tekst rukopisa (za prijavu na inkubatorski modul – poezija ili proza)
ROK I INFORMACIJE
* Rok za prijavu: 12. 2. 2026.
* Objava rezultata (mailom): 14. 2. 2026.
Prijave se šalju na: ured.hdp@gmail.com
Radionice su zatvorenog tipa, a broj polaznika_ca je ograničen.
Za inkubatorski modul bit će odabran jedan prozni i jedan poetski rukopis na kojima će sudionici_ce programa intenzivno raditi kroz trajanje inkubatora.
Program je besplatan, a provodi se uz financijsku podršku Javnog poziva za financiranje programa koji uključuju mlade umjetnike za 2025. godinu.
MENTORI I VODITELJI RADIONICA
Mentorski i radionički rad u programu vode:
Alen Brlek,
Monika Herceg i
Marija Andrijašević.

Pozivni natječaj za dodjelu Nagrade „Vladimir Nazor“ za 2025. godinu (Rok: 26. veljače 2026.)
2026-01-29 - 2026-02-26
Nagrada se dodjeljuje za najbolja umjetnička ostvarenja u Republici Hrvatskoj na području književnosti, glazbe, filma, likovnih i primijenjenih umjetnosti, kazališne umjetnosti te arhitekture i urbanizma, a mogu je dobiti stvaraoci koji su državljani Republike Hrvatske.
Dodjeljuju se dvije vrste nagrada: godišnja nagrada za umjetnička ostvarenja objavljena, izložena, prikazana ili izvedena tijekom 2025. godine u Hrvatskoj, koja se može dodijeliti pojedincu ili skupini umjetnika, te nagrada za životno djelo, namijenjena istaknutim umjetnicima čiji je stvaralački opus trajno obilježio hrvatsku kulturu.
Prijedloge za dodjelu nagrade mogu podnositi ustanove, trgovačka društva, organizacije i institucije, strukovne udruge, građani i njihova udruženja, kao i kulturni stvaraoci i djelatnici pojedinačno.
Svaki prijedlog mora biti podnesen na propisanom Obrascu i sadržavati podatke o području umjetničkog ostvarenja (uz napomenu ako je riječ o prijedlogu za životno djelo), detaljan opis ostvarenja te temeljito obrazloženje prijedloga. Za prijave u području književnosti potrebno je priložiti osam primjeraka knjige, dok se za film dostavlja poveznica na elektronički/digitalni primjerak uz pripadajuću lozinku.
Prijedlozi se zaprimaju isključivo u elektroničkom obliku, na adresu nagradavladimirnazor@min-kulture.hr
, najkasnije do 26. veljače 2026. godine.

Raspisan natječaj za Nagradu Višnja Machiedo za 2025. godinu
2026-01-29 - 2026-02-26
Hrvatski PEN centar raspisao je natječaj za dodjelu Nagrade Višnja Machiedo za najbolje književno-esejističko djelo napisano na hrvatskom jeziku u 2025. godini. Nagrada je ustanovljena 2013. godine, a nosi ime istaknute književnice i esejistice Višnje Machiedo.
Godišnja nagrada dodjeljuje se za najbolje književno-esejističko djelo objavljeno u produkciji nakladnika registriranih u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 15. prosinca 2024. do 15. prosinca 2025. godine.
Prijedloge za dodjelu nagrade mogu podnositi građani Republike Hrvatske, djelatnici u kulturi, udruge i druge pravne osobe u kulturi, kao i ustanove i ostale pravne osobe sa sjedištem u Republici Hrvatskoj. Svaki prijedlog mora biti pismeno obrazložen te sadržavati osnovne podatke o autorici ili autoru, odnosno koautorima, kao i razloge za dodjelu nagrade.
Uz prijedlog je potrebno dostaviti pet primjeraka knjige, koji se šalju na adresu Hrvatskog PEN centra (Basaričekova 24, 10 000 Zagreb). Rok za predaju prijava je 28. veljače 2026. godine, a u slučaju osobne dostave knjige se zaprimaju od 9 do 15 sati.
Svečana dodjela Nagrade Višnja Machiedo održat će se u lipnju 2026. godine.
Dosadašnji dobitnici nagrade su Ingrid Šafranek, Viktor Žmegač, Renata Jambrešić Kirin, Morana Čale, Ljiljana Filipović, Dorta Jagić, Slobodan Šnajder, Nives Opačić, Marko Grčić, Zdravko Zima, Žarko Paić i Snježana Banović.

Otvoren natječaj za dodjelu „Nagrada Iso Velikanović“ za 2025. godinu
2026-01-19 - 2026-02-13
Ministarstvo kulture i medija već puna dva desetljeća kontinuirano nagrađuje književne prevoditelje koji su svojim predanim radom obogatili hrvatsku kulturu, prevodeći s brojnih stranih jezika te je učinili relevantnim dijelom svjetske književne scene.
Otvoren je novi natječaj za dodjelu „Nagrade Iso Velikanović“ za 2025. godinu, kojom će se nagraditi najbolja ostvarenja u području književnog prevođenja u protekloj godini.
Nagrada se dodjeljuje kao godišnje priznanje prevoditeljima za djela objavljena u njihovu prijevodu tijekom 2025. godine, uz nagradu za životno djelo istaknutim prevoditeljima čiji je prevoditeljski rad obilježio vrijeme njihova djelovanja, predstavlja zaokruženu cjelinu te čija djela i ostvarenja ostaju trajno dobro Republike Hrvatske.
Prijedlozi s propisanom dokumentacijom dostavljaju se isključivo u elektroničkom obliku na adresu NagradaIsoVelikanovic@min-kulture.hr
, dok se primjerak knjige šalje na adresu Ministarstva kulture i medija, Runjaninova 2, Zagreb, uz naznaku: Prijedlog za „Nagradu Iso Velikanović“. Rok za dostavu dokumentacije je 13. veljače 2026. godine.
Više informacija o uvjetima prijave i potrebnoj dokumentaciji dostupno je na poveznici.

Writer in the Park rezidencija u Ljubljani
2026-01-11 - 2026-01-19
Writer in the Park etablirani je rezidencijalni program pokrenut 2018. godine, koji autorima nudi mirne uvjete za pisanje uz mogućnost uključivanja u živu književnu scenu Ljubljane. U 2026. godini dodjeljuju se dvije jednomjesečne rezidencije, u travnju i studenome, s unaprijed određenim datumima boravka.
Na poziv se mogu prijaviti inozemni pisci s objavljenom barem jednom knjigom beletristike (proza, poezija ili drama), pod uvjetom da imaju jasnu i dokazivu vezu s nekim od drugih UNESCO-vih Gradova književnosti. Ne postoje dobna ni žanrovska ograničenja, no prijave autora sa sjedištem u Ljubljani i Celju nisu prihvatljive.
Rezidentima je osiguran smještaj u zasebnom, potpuno opremljenom apartmanu u Švicariji, kulturnom centru namijenjenom umjetničkim rezidencijama. Uz smještaj, program uključuje stipendiju i putne troškove u ukupnom bruto iznosu od 1250 eura.
Prijave se zaprimaju isključivo putem online obrasca. Rok za podnošenje prijava je 19. siječnja 2026., a dodatne informacije dostupne su u samom prijavnom obrascu.

HND: natječaj za najbolje novinarske radove objavljene 2025. godine
2026-01-11 - 2026-01-31
Hrvatsko novinarsko društvo raspisalo je natječaj za najbolje novinarske radove objavljene u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2025. godine.
Nagrade se dodjeljuju u sljedećim kategorijama:
Nagrada za životno djelo Otokar Keršovani
Nagrada Novinar godine/ Novinarka godine
Nagrada Marija Jurić-Zagorka:

za pisano novinarstvo
za radijsko novinarstvo
za televizijsko novinarstvo
za internetsko novinarstvo

Nagrada Jasna Babić za istraživačko novinarstvo
Nagrada za snimateljski rad Žarko Kaić
Nagrada za novinsku fotografiju Nikša Antonini
Nagrada Velebitska degenijaza najbolji novinarski rad s područja zaštite prirode i okoliša.
Autore za nagradu HND-a mogu predlagati svi pojedinci, svi ogranci, zborovi, županijska vijeća, uredništva, članovi HND-a te ocjenjivačke skupine, Izvršni odbor HND-a i sami autori.
Prijave se mogu slati putem online-obrasca na ovoj poveznici.
Prijave se mogu slati i elektroničkom poštom na hnd@hnd.hr ili pisanim putem na adresu Hrvatskog novinarskog društva (Perkovčeva 2, 10 000 Zagreb) s napomenom “Za godišnje novinarske nagrade”. Prijava može sadržavati maksimalno pet (5) radova po kandidatu/kinji.
Televizijske ili radijske snimke preporučljivo je slati u manjem formatu te ih je poželjno postaviti na neki od prikladnih servisa i omogućiti pristup putem poveznice.
Rok za prijavu je 31. siječnja 2026. godine.
Iznimno od ove odredbe pravovaljanim i pravodobno dostavljenim kandidaturama smatrat će se i radovi koje članovi/ce upute poštom ako ih je HND primio u roku od tri (3) dana od dana isteka roka iz prethodnog stavka. Kandidature koje HND primi izvan navedenih rokova, bez obzira na način dostave, neće se uzeti u obzir.
Novčani dio nagrade, na koji pravo imaju redovni članovi HND-a, odlukom Središnjeg odbora HND-a od 13. studenog 2024. privremeno se – dok traje obnova Novinarskog doma – neće dodjeljivati.
Nagrade se dodjeljuju prema Pravilniku o nagradama Hrvatskoga novinarskog društva, Pravilniku o dodjeli nagrade Novinar/ Novinarka godine i Pravilniku o Nagradi Otokar Keršovani.

Poziv na dostavu projektnih prijedloga „Čitanjem do uključivog društva“
2026-01-11 - 2026-01-31
Opći je cilj Poziva povećanje socijalne uključenosti pripadnika ranjivih skupina kroz razvoj i provedbu inkluzivnih usluga narodnih knjižnica, dok su specifični ciljevi razvoj inkluzivne usluge pokretne knjižnice u svrhu poticanja čitalačke pismenosti te razvoj čitalačke pismenosti pripadnika ranjivih skupina – djece i mladih, starijih i osoba s invaliditetom sudjelovanjem u inkluzivnim uslugama narodnih knjižnica. Prihvatljivi su prijavitelji ustanove koje samostalno obavljaju knjižničnu djelatnost te su upisane kao narodne knjižnice u odgovarajući registar (Upisnik knjižnica u Republici Hrvatskoj).
Narodne knjižnice predstavljaju jedan od temeljnih preduvjeta za stjecanje informacija, znanja, poticanje čitalačke pismenosti te cjeloživotnog učenja s ciljem zadovoljenja kulturnih, obrazovnih, informacijskih te osobnih potreba za razvoj pojedinaca. Uspostavom novih i/ili unapređenjem postojećih inkluzivnih usluga pokretne knjižnice, jačaju se kapaciteti narodnih knjižnica za obavljanje djelatnosti propisanih Standardom za narodne knjižnice u Republici Hrvatskoj (NN 103/21), posebice u dijelu pružanja usluga kao što su knjižnične usluge te programi poticanja čitanja i razvoja čitateljske kulture. Sudjelovanjem u navedenim programima, pripadnicima ranjivih skupina, što su u kontekstu ovog Poziva: djeca i mladi, starije osobe te osobe s invaliditetom, omogućuje se razvoj čitalačke pismenosti te jačanje kompetencija i vještina, što u konačnici pozitivno utječe na njihovo osobno ispunjenje i razvoj te socijalnu uključenost.
Pozivom će se financirati aktivnosti razvoja usluge pokretne knjižnice te provedba programa narodnih knjižnica namijenjenih pripadnicima ranjivih skupina u svrhu poticanja čitanja i razvoja čitalačke pismenosti.
Ukupna raspoloživa financijska sredstva u okviru ovog Poziva na dostavu projektnih prijedloga iznose 15.000.000,00 eura. Udio financiranja po pojedinom projektu iznosi 100 % prihvatljivih troškova, od čega je 85 % osigurano iz sredstava Europskog socijalnog fonda plus, a 15 % iz Državnog proračuna Republike Hrvatske.
Natječajna dokumentacija dostupna je na poveznicama: (eufondovi.gov.hr i esf.hr/esfplus), a projektni prijedlozi se podnose putem sustava eKohezija (https://ekohezija.gov.hr/).
Projektni se prijedlozi zaprimaju od 2. listopada 2025. od 9:00 sati. Ovaj se PDP provodi u modalitetu otvorenog trajnog PDP-a te rok za podnošenje projektnih prijedloga ističe danom donošenja Odluke o financiranju posljednjeg projektnog prijedloga koji udovolji svim kriterijima, a kojim se iscrpljuju raspoloživa financijska sredstva ili na dan krajnjeg roka za zaprimanje projektnih prijedloga (ovisno što prije nastupi). Krajnji je rok za dostavu projektnih prijedloga 31. siječnja 2026. do 16:00 sati.
Za navedeni će se Poziv organizirati online informativna radionica za potencijalne prijavitelje/partnere u petak, 12. rujna 2025. godine od 10:00 do 12:00 sati putem aplikacije Microsoft Teams.
Svrha je online informativne radionice detaljnije informirati potencijalne prijavitelje/partnere o ciljevima i kriterijima natječaja te o procedurama za prijavu, ocjenjivanje i provedbu projekata. Sudjelovanje na online informativnoj radionici je besplatno.
Za prijavu sudjelovanja potrebno je popuniti Prijavni obrazac. U obzir će se uzimati prijave pristigle do srijede, 10. rujna 2025. u 16:00 sati.
Prihvatljivi će sudionici dobiti poveznicu za pristup radionici najkasnije na dan održavanja radionice.
Podsjećamo, zahvaljujući osiguranim sredstvima u okviru Operativnog programa Učinkoviti ljudski potencijali 2014. – 2020., hrvatska mreža pokretnih knjižnica proširena je i pojačana s 11 novih vozila. Snažan razvoj nastavljen je nacionalnim sredstvima, kojima su u 2024. godine osigurana 2 nova vozila u Koprivničko-križevačkoj županiji. Na području Hrvatske danas djeluje 16 bibliobusnih službi s 19 pokretnih knjižnica koje, u mreži od 194 općinske/gradske knjižnice te 115 njihovih podružnica i ogranaka, značajno doprinose rješavanju problema dostupnosti knjižničnih usluga na područjima svoga djelovanja. Uzimajući u obzir broj naselja, gustoću naseljenosti i postojeću mrežu stacionarnih narodnih knjižnica, upravo pokretne knjižnice predstavljaju primjeren i racionalan oblik nadopune knjižničnih usluga u Republici Hrvatskoj.
Novo izdanje Programa razvoja mreže pokretnih knjižnica u Republici Hrvatskoj (2023. – 2032.) predviđa dostupnost usluga u svim županijama Republike Hrvatske, osobito u područjima gdje trenutno ne postoje bibliobusne službe. Brodsko-posavska, Dubrovačko-neretvanska, Istarska, Krapinsko-zagorska, Ličko-senjska, Osječko-baranjska, Požeško-slavonska, Sisačko-moslavačka, Šibensko-kninska, Varaždinska i Zagrebačka, županije su koje će u narednom desetljeću uvoditi i razvijati bibliobusne usluge prema usvojenim planovima razvoja županijskih bibliobusnih usluga i specifičnim lokalnim potrebama.

NATJEČAJ ZA ZBORNIK „RUKOPISI 49”
2026-01-06 - 2026-02-10
Dom omladine Pančevo raspisuje 49. po redu natječaj za Zbornik poezije i kratke proze mladih s prostora bivše Jugoslavije „Rukopisi 49”.
Pravo sudjelovanja imaju svi autori u dobi od 15 do 30 godina koji pišu na jezicima bivše Jugoslavije. Natječaj je otvoren do 10. veljače 2026. godine.
Na natječaj se mogu slati poezija i/ili kratka proza. Svaki autor može poslati do 3 pjesme i/ili do 3 kratke priče:
– pjesme duljine do 2 kartice,
– priče do 3 kartice (maksimalno 7000 znakova s razmacima, font 12).
Radovi moraju biti potpisani punim imenom i prezimenom, godinom rođenja, adresom stanovanja (odnosno državljanstvom ako autor živi u inozemstvu), brojem telefona i e-mail adresom. Osobne podatke potrebno je navesti u tijelu e-maila i na početku datoteke s radovima.
Pjesme odnosno priče trebaju biti u jednom Word dokumentu, ne smiju se slati komprimirane (ZIP, RAR itd.), bez vanjskih poveznica ili Google Drive linkova, uz obvezno poštivanje dijakritičkih znakova (č, ć, đ, š, dž) i pravopisnih pravila.
Radove slati na e-mail adresu:
zbornikrukopisi@gmail.com
s naznakom „za Rukopise 49”.
Molimo autore da poštuju pravila natječaja i rok za slanje radova. Natječaj traje nešto više od mjesec dana i završava se 10. veljače u ponoć. „Rukopisi 49” izaći će iz tiska početkom svibnja, a datum promocije, odnosno trodnevni festival, bit će naknadno objavljen. Autori će biti obaviješteni e-mailom u prvoj polovici travnja o tome jesu li uvršteni u zbornik.
Za dodatne informacije posjetite www.domomladinepancevo.rs, kao i Instagram stranice Rukopisa: https://www.instagram.com/zbornik_rukopisi/

Raspisan natječaj za nagradu „Goran“ za mlade pjesnike
2025-12-09 - 2025-12-31
NATJEČAJ ZA NAGRADU „GORAN“ ZA MLADE PJESNIKE
Uvjeti natječaja:

U natječaju mogu sudjelovati pjesnikinje i pjesnici koji nisu stariji od 30 godina na dan zatvaranja natječaja i koji nikada nisu objavili knjigu poezije.
Na natječaj je potrebno poslati:

cjelovit rukopis pjesničke zbirke u jednom, otvorenom (Word) dokumentu koji ne smije sadržavati ime autora/ice ni u jednom dijelu dokumenta;
u zasebnom dokumentu potrebno je poslati biografiju i osobne podatke (ime i prezime, datum i godinu rođenja, kontakt: broj telefona i adresu elektroničke pošte te točnu adresu stanovanja).

Žiriranje će se odvijati anonimno, bez uvida žirija u autorstvo pojedinih rukopisa.
Žiri sastavljen od suvremenih hrvatskih književnika/ica i kritičara/ki predložit će najbolji rukopis za nagradu „Goran“ za mlade pjesnike. Po završetku uredničkog procesa, nagrađeni rukopis bit će objavljen u obliku knjige u ediciji Novi hrvatski pjesnici, u izdanju SKUD-a „Ivan Goran Kovačić“. Za autore objava knjige predstavlja materijalni dio Nagrade.
Osim nagrađenog autora/ice, sudionike se neće pojedinačno izvještavati o ishodu natječaja.
Rok za slanje pjesama je srijeda, 31.12.2025. u ponoć.
Rukopise i biografiju, s naznakom „Za nagradu Goran za mlade pjesnike“ u naslovu poruke, isključivo u elektronskom obliku, slati na e-mail: natjecaj@igk.hr

31. Sa(n)jam knjige u Istri
2025-11-28 - 2025-12-07
Od 28. studenog do 7. prosinca 2025. u Domu hrvatskih branitelja u Puli održava se Sajam knjige u Istri. U nastavku donosimo program događanja – detalje potražite na službenoj stranici Sajma
Petak, 28.11.
12:00 – Otvorenje Sajma
17:00 – Nemiri: Miroslav Krleža
18:00 – Debitanti/ce trče prvi krug – Gabrijela Rukelj Kraškovič
19:00 – Boris Dežulović: Tko je taj čovjek?
21:00 (Sveta Srca) – Izložba: Sajam na oko (1995.–2025.)
Subota, 29.11.
11:00 – Doručak s autorom: Mauricio Ferlin
12:30 – Okrugli stol: 80 godina pobjede nad fašizmom
18:00 – Histrokozmos: Puna je Pula
19:00 – Suton uz knjigu – Hiroko Oyamada
21:00 (INK) – Premijera filma Snovi od papira
Nedjelja, 30.11.
11:00 – Doručak s autorom: Hiroko Oyamada
12:30 – Nemiri današnjice
18:00 – Tamta Melashvili: Kos kos kupina
20:00 – Burhan Sönmez: Kamen i sjena
Ponedjeljak, 1.12.
11:00 – Doručak s autorom: Burhan Sönmez
12:30 – Histrokozmos: Sakramenske
18:00 – Ljiljana Filipović: Život kakav nije, jest
20:00 – Damir Karakaš: Sunčanik
Utorak, 2.12.
11:00 – Doručak s autorom: Andrej Blatnik
17:00 – Aleksandar Stanković: F32
18:00 – Nataša Govedić i Gloria Lujanović
19:00 – Claudia Durastanti: Missitalia
Srijeda, 3.12.
11:00 – Doručak s autorom: Nataša Govedić
18:00 – Dinko Telećan i Nives Opačić: Pisac kao putnik
19:00 – Kruno Lokotar: Limited Edition
20:00 – Božo Kovačević: Ruske teme
Četvrtak, 4.12.
11:00 – Doručak s autorom: Božo Kovačević
12:30 (Galerija Cvajner) – Histrokozmos: Kap u kamenu
18:00 – Goran Filipi: Betinska brodogradnja
19:00 – Narine Abgaryan: Simon
20:00 – Dacia Maraini: Dragi Pier Paolo
Petak, 5.12.
11:00 – Doručak s autorom: Dacia Maraini
12:30 – Histrokozmos: Stari Šibenik
18:00 – Goran Vojnović: Skupljač strahova
19:00 – Antoni Libera: Madame
20:00 – Sergio Segio: Miccia corta
Subota, 6.12.
11:00 – Doručak s autorom: Sergio Segio
17:00 – Histrokozmos: Vita, vita – 20 godina leksikografije u Istri
18:00 – Dragan Markovina: Programirani zaborav
19:00 – Ivana Šojat: Sanjao sam snijeg
20:00 – Dejan Aćimović & Ratko Rudić: Dogodio se
Nedjelja, 7.12.
11:00 – Doručak s autorom: Robert Matijašić
12:00 – Čitateljska nagrada „Dr. Ivo Borovečki“
12:30 – Noel Šuran: Naš kanat (ni)je lip
18:00 (Kino Valli) – Film „Dogodio se – Ratko Rudić“

Objavljen Javni poziv za dodjelu Nagrade za dramsko djelo „Marin Držić“ za 2025. godinu
2025-11-25 - 2026-01-08
S ciljem poticanja hrvatskog dramskog i kazališnog stvaralaštva, Ministarstvo kulture i medija već više od tri desetljeća objavljuje Javni poziv za dodjelu Nagrade za dramsko djelo „Marin Držić“.

Na novi poziv za 2025. godinu, mogu se prijaviti autori s novim dramskim djelima pisanima hrvatskim jezikom koja do objave odluke Stručnoga povjerenstva nisu izvedena ni objavljena u bilo kojem obliku. Svaki autor može prijaviti jedno djelo neovisno o vrsti i tematici djela. Dramska djela prijavljuju se pod šifrom što osigurava nepristranost i objektivnost prilikom razmatranja prijavljenih djela.
Prijave na temelju ovoga Poziva podnose se u roku od 45 dana od dana objave. Rezultati će biti objavljeni na mrežnoj stranici Ministarstva kulture i medija Republike Hrvatske.
Više u tekstu Javnog poziva: https://min-kulture.gov.hr/?id=28854.

Audioliber 2025: book&zvook u tvornici ribe na Dugom otoku
2025-11-10 12:00 (Europe/Zagreb)
Ovogodišnji Audioliber, manifestacija posvećena slušanju knjiga i čitateljima koji slušaju, bit će svečano otvoren 10. studenoga u tvornici ribljih konzervi Mardešić u Salima na Dugom otoku.
Dok se hrvatska knjiga u studenom tradicionalno okuplja pod svjetlima velikih hala, Audioliber i ove godine bira drugu obalu – udaljenost, život izvan glavnih kulturnih tokova i dostupnost književnosti u svim sredinama.
Pod motom „Dobra knjiga daleko se čuje“ prvi i jedini izdavač audioknjiga u Hrvatskoj, book&zvook, nastavlja s misijom približavanja domaće književnosti slušateljima, a ovogodišnji koncept jasno poručuje: ne moraš biti na Velesajmu da bi došao do knjige – knjiga dolazi k tebi.
Misija približavanja knjige
„Feštu od knjige donosimo u vansezonsku otočku svakodnevicu koja to ne očekuje. Audioknjiga lako dopire do udaljenog i postaje most: može ući u tvornicu, u kuhinju, u vožnju trajektom, u trenutak zauzetih ruku i otvorenog uma. A isto tako lako može stići i do iseljenog rođaka u San Pedru“, rekla je suosnivačica platforme book&zvook Ljubica Letinić.
„Posebno bismo voljeli potaknuti poslodavce da svojim radnicima poklone iskustvo slušanja, da im kroz audioknjigu omoguće dah slobode, predah koji ne traži odvajanje od posla“, dodala je.
„Dugi otok za nas nije slučajan izbor ni geografski ni simbolički: u našoj zbirci dijalektalnih izdanja, posebno čakavskih, čuvamo taj zvuk. A to je i srž Audiolibera, pokazati da glas književnosti pripada svima, bez obzira gdje i kako žive“, zaključila je.
Slušateljski klubovi
Audioliber će tijekom studenog oživjeti kroz niz ABC klubova – intimnih slušateljskih događanja na različitim lokacijama širom Hrvatske: u Knjižnicama grada Zagreba, u tvrtki Span, u Gospiću na Učiteljskom fakultetu Sveučilišta u Zadru, te u specijalnoj bolnici za rehabilitacju i psihijatriju Insula na Rabu.
Novi naslovi u najavi i na popustu
Tijekom Audiolibera 2025. book&zvook najavljuje nekoliko iščekivanih naslova, poput Kiklopa Ranka Marinkovića i Stjenica Martine Vidaić, te odabrane naslove dostupne po posebnim sajamskim cijenama.
O book&zvooku
book&zvook je pionir digitalnog audioizdavaštva u Hrvatskoj, kulturni projekt koji odabire najkvalitetnija domaća djela i pretvara ih u profesionalnim interpretacijama u knjige za slušanje. One su novi način čitanja koji se lako ugrađuje u užurbanu svakodnevicu. Svojom edicijom hrvatske književnosti na engleskom jeziku, book&zvook čini lokalnu kulturu dostupnom i svijetu.

Javni poziv za predlaganje programa koji potiču razvoj publike u kulturi u Republici Hrvatskoj za 2026. godinu (Rok: 8. prosinca 2025.)
2025-11-07 - 2025-12-08
Na temelju članka 7. Zakona o kulturnim vijećima i financiranju javnih potreba u kulturi („Narodne novine“, broj 83/22) Ministarstvo kulture i medija Republike Hrvatske objavljuje
Javni poziv za predlaganje programa koji potiču razvoj publike u kulturi
u Republici Hrvatskoj za 2026. godinu
1.
Pravo podnošenja prijava na temelju ovog Poziva imaju samostalni umjetnici, umjetničke organizacije, ustanove u kulturi, udruge, pravne i fizičke osobe koje obavljaju djelatnost u kulturi, ustanove koje obavljaju djelatnost umjetničkog obrazovanja te jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Sve fizičke i pravne osobe registrirane za obavljanje djelatnosti u području kulture u Republici Hrvatskoj prilikom prijave dužne su dostaviti dokaz o djelovanju u području kulture tijekom najmanje dviju godina (registracija, opis dosadašnjega rada i postignuća).
2.
Financiraju se programi visoke kvalitete i profesionalnih standarda, obuhvaćajući široka područja kulture i umjetnosti: izvedbene i vizualne umjetnosti interdisciplinarne i nove kulturne i umjetničke prakse, književnost, kulturna baština i film te programi međunarodne kulturne suradnje.
3.
Sredstva će se dodjeljivati za programe kojima je cilj razvoj publike u kulturi. Programi razvoja publike mogu se prijaviti u sljedećim programskim djelatnostima:
1. Jačanje kapaciteta organizacija za razvoj i provođenje aktivnosti usmjerenih na razvoj publike
• stručna i profesionalno vođena istraživanja publike u svrhu definiranja ciljnih skupina,
segmentacije publike ili izrade baze rezultata istraživanja dostupne javnosti
• jačanje kapaciteta organizacije i razmjena znanja kroz edukativne programe usmjerene na razvoj inovativnih i interdisciplinarnih pristupa publici
• stvaranje partnerstva među organizacijama u području razvoja publike
• organizacija, suorganizacija ili pohađanje profesionalnih edukacija u području razvoja publike
• izrada profesionalnog plana razvoja publike ili strategije u organizacijama uz mentorsko vođenje.
2. Razvoj programa
• programi aktivnog uključivanja publike u umjetnička i kulturna događanja u formalnome i neformalnome okruženju
• aktivnosti koje sustavno povećavaju pristup i sudjelovanje ranjivih skupina (djeca i mladi, starija generacija, osobe s invaliditetom, jezične i nacionalne manjine, stanovnici rijetko naseljenih područja i područja od posebne državne skrbi i sl.) u kulturnim i umjetničkim programima
• razvoj inovativnih digitalnih sadržaja i modela za interaktivnu komunikaciju s publikom kojima će se povećati vidljivosti kulturnih i umjetničkih programa
• aktivnosti umrežavanja i stvaranje partnerstva na programima razvoja publike
• programi osmišljavanja i provedbe suradničkih praksi s ciljem uključivanja šire zajednice u razvoj kulturnih sadržaja.
3. Razvoj čitateljske publike u narodnim knjižnicama
• promocija i poticanje čitanja u narodnim knjižnicama vrijednih knjiga pribavljenih kroz Program otkupa knjiga za narodne knjižnice na temelju popisa A i B objavljenih na mrežnim stranicama Ministarstva u 2025. godini.
• narodne knjižnice mogu poticati razvoj čitateljske publike knjiga pribavljenih kroz program otkupa/uvrštenih na popise A i B putem predstavljanja novih izdanja, autorskih čitanja i potpisivanja knjiga, programa za djecu i mlade (radionice, pričaonice, susreti…), književnih klubova, tematskih književnih događanja/tribina (npr. razgovori o poeziji, popularno-znanstvene tribine i sl.)
• narodne knjižnice dužne su u svoj program razvoja čitateljske publike uvrstiti 70% knjiga uvrštenih na popis A te 30% knjiga uvrštenih na popis B (Primjer: knjižnica planira predstaviti 10 knjiga u godini dana – od toga ih 7 treba biti s popisa A i 3 s popisa B iz 2025. godine)
• do trećine prijavljenih aktivnosti može se odnositi na književnost za djecu i mlade, do trećine na domaću i prijevodnu prozu, a trećina na poeziju te publicističku, znanstvenu i stručnu knjigu.
4.
Uz ispunjenu e-prijavnicu obavezno je priložiti:
Obrazac izjave o nepostojanju dvostrukog financiranja (predložak je dostupan za preuzimanje unutar e-prijavnice)
Obrazac izjave o istinitosti i vjerodostojnosti podataka financiranja (predložak je dostupan za preuzimanje unutar e-prijavnice)
Potvrda Porezne uprave o stanju duga ne starija od 30 dana
Detaljno specificiran troškovnik programa
Detaljan opis programa za koji se potražuju sredstva (kontekst nastanka programa i potrebe razvoja publike koje se programom zadovoljavaju, detaljna razrada programa s pregledom svih predviđenih aktivnosti, popis sudionika i suradnika s referencijama, metodologija rada, ciljane skupine, rezultati programa, održivost programa)
Terminski plan održavanja programa Stručne referencije autora/voditelja programa (CV)
Prethodna suglasnost nadležnog tijela ukoliko program uključuje korištenje javnog prostora
dostavljen izvadak iz Registra neprofitnih organizacija za umjetničke organizacije i udruge
upis u Očevidnik kazališta (za javna i privatna kazališta).
5.
Sve fizičke i pravne osobe registrirane za obavljanje djelatnosti u području kulture u Republici Hrvatskoj prilikom prijave dužne su priložiti dokaz o djelovanju u području kulture tijekom najmanje dviju godina (registracija, opis dosadašnjeg rada i postignuća).
6.
Sve u roku pristigle prijave s potpunom dokumentacijom razmotrit će posebno stručno povjerenstvo za odabir programa koji potiču razvoj publike u području kulture te uputiti prijedlog ministrici kulture i medija, koja će donijeti odluku o izboru programa. S nositeljem programa sklopit će se ugovor kojim će se urediti prava i obveze korisnika sredstava i Ministarstva kulture i medija.
7.
Prijava se podnosi elektroničkim putem e-obrasca koji je dostupan na stranicama Ministarstva kulture i medija: https://e-prijavnice.min-kulture.hr/e-pisarnica. Uz svaku elektronički popunjenu e-prijavnicu potrebno je učitati odnosno pohraniti svu propisanu popratnu dokumentaciju u digitalnom obliku.
8.
Prijavnice koje ne ispunjavaju tražene uvjete sukladno tekstu i uvjetima natječaja te uputama za prijavitelje, koje nisu dostavljene u elektroničkome obliku na odgovarajućem obrascu (e-prijavnici) u navedenome roku, kojima nedostaje neki od obaveznih priloga te prijavnice korisnika koji nisu izvršili dosadašnje obveze prema Ministarstvu kulture i medija neće se razmatrati niti uvrstiti u programe koji potiču razvoj publike u kulturi u Republici Hrvatskoj za 2026. godinu.
Prijave na temelju ovog Poziva mogu se podnositi od 7. studenog do 8. prosinca 2025. godine do 17 sati.
KLASA: 402-01/25-01/0051
URBROJ: 532-03-02-02-25-01

Finalisti Nagrade Janko Polic Kamov 2025.
2025-11-06 - 2025-11-17
Žiri Nagrade Janko Polić Kamov, u sastavu: Nadežda Čačinovič, Irena Matijašević i Edo Popović
odabrao je pet finalista Nagrade Kamov koja se dodjeljuje za najbolje književno djelo napisano na hrvatskom jeziku.
U finale su ušli (abecednim redom):

Antolić Sandra, Hrvatska mati, Vuković&Runjić, 2024.
Međurečan, Robert, Tako neka bude, Sandorf, 2025
Pavličić, Pavao, Ti si ja, Lađa od vode, 2025.
Rudan, Evelina, Polja, slama, žudnja, Fraktura,2025.
Šur Puhlovski, Marina, Adam, VBZ, 2025.

Nagrada će biti dodijeljena u ponedjeljak 17. studenog 2025. u 13 sati u Rijeci, u antikvarijatu Ex Libris, Riva boduli 3b., Nagradu Janko Polić Kamov ustanovilo je Hrvatsko društvo pisaca 2014. godine, a kriterij odabira prvenstveno je književna izvrsnost. Nagrada istovremeno promiče inovativnost, bilo u stilsko-jezičnom ili u tematskom smislu.

Javni poziv za rezidencijalni program Udruge Kurs u Splitu za 2026. godinu (Rok: 15.12.2025.)
2025-10-22 - 2025-12-15
Pokretanjem rezidencijalnog programa „Marko Marulić“ i razvijanjem promotivnih aktivnosti vezanih za boravak stranih autora i prevoditelja, istraživača s područja književnosti, vizualnih i audiovizualnih umjetnosti, ostalih izvedbenih umjetnosti u Splitu, Udruga Kurs ima za cilj omogućiti upoznavanje književnih, kulturoloških i socijalnih prilika u Hrvatskoj. , a posebno u Splitu, dok se istodobno domaća publika upoznaje s odabranom europskom književnom i umjetničkom scenom.

Uz partnere u projektu: Ministarstva kulture i medija RH, Splitsko-dalmatinske županija i Grada Splita, te međunarodnog partnera Traduki, Udruga Kurs osigurala je organizirani smještaj u opremljenom stanu u trajanju od četiri tjedna . Organizator pokriva: smještaj, putni trošak te honorar.
Termini boravka: veljača, ožujak, travanj, svibanj, lipanj, rujan, listopad, studeni, prosinac u 2026.godini.
Prijava mora sadržavati:

curriculum vitae (na hrvatskom, engleskom ili njemačkom)
puna adresa (kontakt telefon i e-mail adresa)
popis objavljenih djela
kratak opis planova rada u Splitu
pismo preporuke izdavača, kritičara ili udruženja pisaca

Rok za slanje prijava je 15. 12. 2025. Prijave se šalju u PDF-formatu putem elektroničke pošte na e-mail adresu: maja6v@gmail.com
Prijave će zaprimiti Povjerenstvo, te izvijestiti odabrane kandidate najkasnije do 29. 12. 2025. Nepotpune prijave i prijave koje ne udovoljavaju propisanim uvjetima, neće se uzeti u razmatranje.

Interliber 2025.
2025-10-22 - 2025-11-16
INTERLIBER, 47. međunarodni sajam knjiga održat će se u terminu od 11. do 16. studenog 2025. godine.
Interliber nije samo središnji događaj za sve nakladnike i izdavače – on je kulturni spektakl, društveni fenomen i poslovno središte za promociju knjiga, pisaca, čitanja, znanosti i znanja.
Uz ključnu ulogu u promicanju čitanja i književnosti, Interliber također snažno doprinosi jačanju nakladništva i izdavaštva te u širem kontekstu kulturnog identiteta Hrvatske. Svojom neupitnom kulturnom snagom Interliber je postao nezaobilazan događaj, ne samo za grad Zagreb, nego i za cijelu Hrvatsku.
Interliber je sinergija ljubavi i poslovanja, mjesto gdje se čitatelj susreće s knjigom, mjesto na kojem se knjige ne samo prodaju, nego i slave kroz susrete s autorima, promocije novih izdanja i zanimljive panele. Čitanje nije samo užitak. Ono oblikuje društvo, potiče kritičko razmišljanje i jača kulturni identitet.
Prisutnost svih ključnih dionika iz nakladničkog sektora, kao i više od 120.000 posjetitelja čini ga savršenim mjestom za poslovno umrežavanje, širenje tržišta i predstavljanje najnovijih izdanja publici koja cijeni kvalitetnu knjigu. Izravna komunikacija i susreti uživo pružaju neprocjenjivu vrijednost koju digitalni mediji teško mogu zamijeniti.

Gošće pete sezone programa Spisateljice u dijalogu - Dijana Matković i Marija Andrijašević
2025-10-14
“Zašto pišemo?”
Dijana Matković
Posebna gošća: Marija Andrijašević

„Spisateljice u dijalogu” peta je sezona književne tribine koja otvara dijalog među autoricama različitih generacija i polaznih točaka te povezuje suvremenu književnu produkciju s važnim društvenim temama, tako istražujući načine na koji književnost može biti utjeha, pomoćnik i suborac u suočavanju s društvenim izazovima, problemima i tabuima.

Sezonu otvara slovenska spisateljica Dijana Matković, autorica izrazito autofikcijskog, esejističkog romana „Zašto ne pišem” koji se našao u užem krugu za prestižnu slovensku književnu nagradu Kresnik za roman godine te je bio prva slovenska knjiga na Berlinaleu. O romanu koji u svoj narativ vješto upliće društvenu kritiku i otvoreno progovara o silama koje većem dijelu pučanstva onemogućuju egzistenciju, a s njom i umjetničko ostvarenje. Uz podršku posebne gošće, Marije Andrijašević, s Dijanom Matković pokušat ćemo odgovoriti na naočigled jednostavna, ali u svojoj srži izrazito kompleksna pitanja: tko su oni koji pišu, a tko oni koji ne pišu, što znači čin preuzimanja glasa, preuzimanja narativa u klasnom sustavu kasnog kapitalizma, te na kraju, i najvažnije, koje su to sile i fenomeni, osobni i društveni s kojima u sprezi na kraju ipak pišemo.

Razgovor vodi Luiza Bouharaoua.
Organizator: Hrvatsko društvo pisaca
Program vodi i moderira: Luiza Bouharaoua
Partner: Booksa
Program se realizira uz potporu Ministarstva kulture i medija RH i Grada Zagreb

Natječaj za najbolju neobjavljenu haiku pjesmu (Rok: 31.10.2025.)
2025-10-12 - 2025-10-31
Radovi se šalju u Wordovu dokumentu na adresu elektroničke pošte haiku@knjiznica-sibenik.hr. Kao predmet treba navesti „Haiku natječaj“ i kategoriju za koju se prijavljuje. U istoj poruci treba poslati i dokument s razrješenjem šifre, odnosno s osobnim podacima.
Najbolje pjesme bit će predstavljene u Mjesecu hrvatske knjige 2025.
Cijeli tekst Natječaja možete pronaći na mrežnoj stranici: https://www.knjiznica-sibenik.hr/obavijesti/haiku_2025.pdf

LIT LINK FESTIVAL / KNJIŽEVNA KARIKA 2025
2025-10-02 - 2025-10-05
LIT LINK / KNJIŽEVNA KARIKA: o festivalu
Književna karika ili Lit link festival povezuje hrvatsku književnu scenu sa književnim scenama diljem svijeta. Festival postoji od 2013. godine i odvija se jednom godišnje.
Uz sudjelovanje hrvatskih autora_ica, na svakom festivalu gostuje još jedna zemlja ili jezik. Specifičnost je festivala da ne ugošćuje samo autore_ice, nego i urednike_ce i izdavače_ce.
Ove godine festivalski program održat će se od 2. do 5. listopada u Zagrebu, Labinu i Rijeci, a zemlje u fokusu su Norveška i Švedska.
***
PROGRAM – LIT LINK FESTIVAL 2025
(Zagreb – Labin – Rijeka – Zagreb)
Bilingvalni program Lit Linka sastoji se od desetominutnih čitanja proznih fragmenata uz kratki uvodni razgovor sa spisateljicama i piscima. Autori/ce čitaju na originalnim jezicima dok se prijevod na hrvatskom odnosno stranom jeziku projicira na platno u pozadini.
Labin, petak, 3. 10., 19:00 // Teatrino, Stari Trg 1
Sudjeluju:
Daniel Gustafsson, Ida Jasmine Hegazi Hoyer, Ella-Maria Nutti, Kjersti Anfinnsen, Marija Andrijašević, Lucija Tunković, Marko Pogačar, Damir Karakaš
Rijeka, subota, 4. 10., 18:00 // Ex libris, Ul. Riva Boduli 3
Sudjeluju:
Daniel Gustafsson, Ida Jasmine Hegazi Hoyer, Ella-Maria Nutti, Kjersti Anfinnsen, Dora Šustić, Željka Horvat Čeč, Eva Simčić, Dragan Jurak
Zagreb, nedjelja, 5. 10., 18:30 // Močvara, Trnjanska struga 34
[Književnost u Močvari ugošćava Lit link festival]
Oni koji su ikad bili na Lit link festivalu – ili Književnoj karici – znaju da to nije obična književna večer. To je, prije svega, malo duži program, ali brzo se odvija. Čitaju hrvatski i skandinavski (švedski i norveški) autorice i autori, ima ih deset. Od domaćih čitaju Ivana Bodrožić, Gabrijela Rukelj Kraškovič, Dunja Bahtijarević, Marta Kolega, Jurica Pavičić i Želimir Periš – ekipa miksana od već poznatih i prevođenih, i onih koji treba na vrijeme čuti. Skandinavski sastav je pravi mali festival za sebe – iz Švedske stiže Daniel Gustafsson i Ella-Maria Nutti, a iz Norveške Ida Jasmine Hegazi Høyer i Kjersti Anfinnsen. Četiri vrlo različita, a opet komplementarna glasa sjevera – od filozofskog i poetičnog do toplog, duhovitog i potpuno neočekivanog.
Gosti festivala su i petoro skandinavskih urednika (njihova imena su dolje), to je zbog izvoza.
Tehnički opis: Autori_ce će čitati po desetak minuta na hrvatskom ili na švedskom i norveškom (oni su prevedeni, a tekstovi prijevoda projicirani).
Sve se, dakle, razumije. U čitanja će vas uvesti kratki razgovori – onako da pomisliš: mogli su i duže – ali festival je i nema vremena na bacanje i idemo.
Čitaju autorice i autori: Ida Jasmine Hegazi Hoyer, Ella-Maria Nutti, Kjersti Anfinnsen, Ivana Bodrožić, Daniel Gustafsson, Gabrijela Rukelj Kraškovič, Dunja Bahtijarević, Marta Kolega, Jurica Pavičić, Želimir Periš
***
U programu još sudjeluju norveški i švedski urednici_e i izdavači_ce: Lina Ryden Reynols, Erik Magntorn, Cathrine Bakke Bolin, Berhard Mohr, Per Bergstrom
***
Događaje moderiraju: Ana Fazekaš, Željka Černok, Robert Perišić
I da zaključimo: ne treba ovo promašiti.
***
Neke, onako uzgred, informacije o stranim književnim gostima_šćama:
Ida Jasmine Hegazi Høyer – jedna od najuzbudljivijih norveških autorica, hrabre intimne proze; Ella-Maria Nutti – glas sámske književnosti koja nam donosi priče iz arktičkog sjevera, iz naroda na rubu; Daniel Gustafsson – švedski autor koji u svojim romanima istražuje individualnost i pripadanje, uvijek na granici poezije i filozofije; Kjersti Anfinnsen – spisateljica čiji su romani kratki, oštri a puni humora o životu nakon mladosti.
Organizator Lit link festivala / Književne karike jest Hrvatsko društvo pisaca, HDP.
Festival podržavaju: Ministarstvo kulture i medija Republike Hrvatske, Grad Rijeka, Gradski ured za kulturu i civilno društvo – Grad Zagreb te Grad Labin.

8. MEDITERANSKI FESTIVAL KNJIGE 2025.
2025-09-23 - 2025-09-28
I ove godine libar plete mrižu svoju od 24. do 28. rujna!
Pozivamo vas na osmo izdanje Mediteranskog festivala knjige (MFK), koje se održava u dvorani ŠC Gripe od 24. do 28. rujna.
Očekuje vas bogat program za sve uzraste:

Promocije knjiga i susreti s vrhunskim autorima.
Zanimljivi paneli o književnosti i kulturi.
Radionice za djecu i mlade koje potiču ljubav prema čitanju.
Veliki izbor naslova po sajamskim cijenama.

Dođite i otkrijte pravo more novih priča!
Program

Srijeda, 24. 9. 2025.
11-12: Škola i zajednica (ŠiZ) prezentacija predmeta: Boris Jokić i Helena de Karina

17-18: Božo Koprivica: Luda knjiga i Vježbanka Danilo Kiš, predstavlja Sanja Vojinović
18-19 Bekim Sejranović: Chinook; predstavljajuPablo Srdanović, Katja Grcić i Helena de Karina
19-20 Ivo Goldstein: Hrvatska u Drugom svjetskom ratu 1941-45; predstavlja Pero Jurišin (u suorganizaciji udruge VeDRA)

Četvrtak, 25. 9. 2025.
17-18 Hrvoje Marko Peruzović: Anomalija vode; Ivica Jakšić Puko: Pripreme za smak svita; uzajamno predstavljanje
18-19 Anita Batinić: Kad smo seke i ja bile dica, predstavljaju Dada Batinić i Kruno Lokotar
19-20 In memoriam Renato Baretić, sudjeluju: Jurica Pavičić, Alida Bremer i Kruno Lokotar

Petak, 26. 9. 2025.
17-18 Aleksandra Wojtaszek: Fjaka, predstavlja Jurica Pavičić
18-19 Matija Pisačić: Hrvatski autorski strip, predstavlja Ivan Marušić
19-20 Nebojša Lujanović: Jošuino drvo i Alida Bremer: Tesla ili Puni krugovi; predstavlja Srećko Jurišić
20-21 Jurica Pavičić: Usta puna mora; predstavljaju Tanja Mravak i Srećko Jurišić

Subota, 27. 9. 2025.

15-16 Panel o stradavanju ukrajinske djece: Eugen i Solomija Stepanenko: Abeceda rata, predstavljaju: Simona Goldstein i Žana Pavlović(suorganizatori iDEMO Institut za demokraciju, u suradnji s Jesenski i Tur)
16-17 Domovinski rat – priča o pobjedi, fotomonografija; predstavlja Stanko Ferić, moderira Kruno Lokotar
17-18 Slobodan Bubnjević: Alkemija bombe, (povijest nuklearnog doba): predstavljaju: Tanja Rudež i Ivica Puljak
18-19 Gibonni: Bandire potonula carstva, sudjeluje slikar Mladen Čulić, predstavlja Tanja Mravak
19-20 Zoran Ferić: Spiderman, predstavlja Staša Aras
20-21, Kutak knjiga, priča o jednom francuskom knjižaru na Korčuli, razgovori s Didierom Blaineom; sudjeluju: Joseph Le Corre, Didier Blain, Maja Peterlić i Nada Topić

Nedjelja, 28. 9. 2025.

14 h: Nedjeljom u 14.: panel: Između nacije i Evanđelja, sudjeluju: Frano Prcela, Anton Šuljić,moderira Dalibor Milas
15 h: Nada Topić: Soba od papira i Senka Marić: Ljudi, uzajamno predstavljanje
16 h Staša Aras: Suhozid; predstavlja Nada Topić
17 h: Mihaela Erceg – Mihe: Jubav kontra sili, predstavlja Marina Gudelj

Revija malih književnosti: Romska književnost
2025-09-23 - 2025-10-09
U Booksi će se od 7. do 9. listopada 2025. održati 21. izdanje festivala Revija malih književnosti.
Revija, prepoznata kao festival koji otvara vrata autorima i autoricama čiji su glasovi često zanemareni u dominantnim izdavačkim politikama, ove je godine posvećena romskoj književnosti u Europi.
U sklopu ovogodišnje Revije izlazi i antologija Imena koja cvjetaju u pukotinama bezdana (ur. Ivana Dražić i Karolina Hrga), koja okuplja trinaest suvremenih romskih autorica i autora – pjesnikinja, pjesnika, prozaistkinja, dramaturginje, čiji radovi svjedoče o raznolikosti romske književnosti, njezinoj jezičnoj i estetskoj inovativnosti te bogatstvu narativnih formi. Naslov antologije preuzet je iz stiha pjesnikinje Noelie Cortés: „Fašizam najviše od svega mrzi imena koja cvjetaju u pukotinama bezdana”, i podsjeća nas na ljepotu i snagu koja se kali i nadire i u najmračnijim vremenima, te na romske priče koje su, unatoč stalnim pokušajima da ih se izbriše iz povijesne memorije, opstale i traju do danas.
U antologiji su zastupljeni sljedeći autori i autorice: Almir Agić, Patrik Banga, Noelia Cortés, Akile Eminova, Mihaela Drăgan, Raine Geoghegan, Delia Grigore, Tamás Jónás, Oksana Marafioti, Jovan Nikolić, Ruždija Russo Sejdović, Maria Sivákova te Alexian Santino Spinelli. Njihovi radovi objavljeni u antologiji svjedoče o raznolikosti romske književnosti, njezinoj jezičnoj i estetskoj inovativnosti te bogatstvu narativnih formi.
Revija će se održati u Booksi od 7. do 9. listopada 2025., kada će publika imati priliku upoznati autore i autorice zastupljene u antologiji, čuti njihova čitanja i razgovore, te nabaviti antologiju Imena koja cvjetaju u pukotinama bezdana.

Škure 2025
2025-09-17 - 2025-09-20
Od 17. do 20. rujna Šibenik postaje središte suvremene književnosti!

Peti međunarodni festival Šibenske književne ure ŠKURE okuplja autore, čitatelje i ljubitelje pisane riječi na raznim književnim susretima, razgovorima i druženjima

18. Vrisak - riječki sajam knjiga i festival autora
2025-09-13 - 2025-09-20
S veseljem najavljujemo 18. izdanje Vriska, riječkog sajma knjiga i festivala autora! Od 13. do 20. rujna, Art kvart Benčić i V.B.Z.-ova knjižara na Korzu 9 postat će mjesto susreta vrhunske književnosti, autora, razgovora, glazbe i kreativnog druženja.
Lokacije:
Art kvart Benčić i V.B.Z. knjižara (Korzo 9)
Sajamski dio: 1. – 30. rujna 2025.
Svečano otvorenje festivala zakazano je za subotu, 13. rujna u 20 sati u Art kvartu Benčić.
Sajamski dio Vriska počinje već 1. rujna i traje do kraja mjeseca – u svim V.B.Z.-ovim knjižarama i na punktovima po riječkom Korzu. Očekuju vas popusti do čak 80 % na knjige domaćih i stranih izdavača. Prava prilika da obnovite kućnu biblioteku ili pronađete savršen poklon.
Festivalski dio donosi bogat program s književnim razgovorima, promocijama, panelima i gostovanjima – a i ove godine okuplja neka od najzanimljivijih imena domaće, regionalne i svjetske književne scene.
S ponosom najavljujemo neke od glavnih gostiju festivala, a među kojima su talijanska književnica i dobitnica “Strege” Veronica Raimo, svjetski poznati Aleksandar Hemon, švedska književna zvijezda Oliver Lovrenski, britanska književnica Eleanor Shearer te brojne domaće i regionalne zvijezde: Ivana Bodrožić, Ante Tomić, Julijana Matanović, Ivica Prtenjača, Radmila Petrović, Rajko Grlić, Olja Knežević, Saša Ilić – i mnogi drugi koje ćemo uskoro otkriti!

– od 1. do 30. rujna: Sajam knjiga u knjižarama i na Korzu
– od 13. do 20. rujna: Festival autora u Art kvartu Benčić i u V.B.Z.-ovoj novoj knjižari na Korzu 9.

Objavljen Javni poziv za predlaganje javnih potreba u kulturi Republike Hrvatske za 2026. godinu
2025-09-11 - 2025-10-08
Sredstva iz proračuna Republike Hrvatske osigurana za financiranje javnih potreba u kulturi namijenjena su potpori programima i projektima, aktivnostima i manifestacijama u kulturi od interesa za Republiku Hrvatsku, a dodjeljuju se na temelju provedenog javnog poziva koji se objavljuje na mrežnim stranicama Ministarstva. Prioriteti i ciljevi svakog pojedinog kulturnog i umjetničkog područja definirani su u uvjetima Javnog poziva s uputama za predlagatelje koje su njegov sastavni dio i dostupne su na mrežnim stranicama Ministarstva.
U procesu vrednovanja prijavljenih programa i projekata posebna pozornost bit će posvećena ispunjavanju osnovnih prioriteta i ciljeva kulturnog razvitka: jačanje suvremenog umjetničkog stvaralaštva i produkcije te njezino pozicioniranje u odnosu na europski i međunarodni kontekst, poticanje mobilnosti i međukulturnog dijaloga, razvijanje dugoročnih partnerskih suradnji, stručna utemeljenost i visoka razina kvalitete, uključenost lokalne zajednice, osiguranje temeljne kulturne infrastrukture, zaštita, očuvanje i održivo upravljanje kulturnom baštinom, ekonomičnost te kontinuitet u djelovanju predlagatelja programa i projekata.
Prijave programa koji se odnose na područja zaštite i očuvanja kopnene i podvodne arheološke baštine, nepokretnih, pokretnih i nematerijalnih kulturnih dobara, digitalizacije kulturne baštine kao i programi knjižnične djelatnosti koji se odnose na nabavu knjižne i neknjižne građe i iskaza interesa za otkup knjiga uvrštenih na popis A i popis B podnose se u razdoblju od 29. rujna do 29. listopada 2025. godine do 17 sati.
Zbog posebne dinamike planiranja prijedlozi programa koji se odnose na međunarodnu kulturnu suradnju u 2026. godini prijavljuju se u roku od 8. rujna do 8. listopada 2025. godine do 17 sati te na drugom roku za predlaganje programa međunarodne kulturne suradnje od 15. travnja do 15. svibnja 2026. do 17 sati.
Prijave za financiranje javnih potreba u kulturi podnose se elektroničkim putem na odgovarajućim e-obrascima koji su dostupni na mrežnim stranicama Ministarstva kulture i medija: https://e-prijavnice.min-kulture.hr/e-pisarnica.

Objavljen Poziv za hrvatske umjetnike s područja stripa za boravak na umjetničkoj rezidenciji u Angoulêmeu u 2026. godini
2025-09-11 - 2025-10-20
Ovaj Poziv namijenjen je svim umjetnicima, hrvatskim građanima koji djeluju na području stripa i koji su do isteka ovog Poziva objavili najmanje jedan cjeloviti strip-album ili u suradnji s drugim umjetnicima objavili najmanje tri strip-albuma.
Autor koji se prijavljuje treba predložiti konkretan projekt na kojem će raditi tijekom boravka na rezidencijalnom programu.

Prijava na ovaj poziv sastoji se od:

popunjene prijavnice s osnovnim podacima o autoru
biografije s vizualnim materijalima kojima se predstavlja dosadašnji rad umjetnika
opisa projekta sa skicama i prijedlozima vizuala na kojem će umjetnik raditi tijekom boravka na rezidenciji
motivacijsko pismo (na engleskom ili francuskom jeziku)

Slanje prijave
Prijave se dostavljaju isključivo elektroničkim putem na e-mail knjizevno.stvaralastvo@min-kulture.hr
Prijava mora biti na hrvatskom i engleskom ili francuskom jeziku.
Prijave se dostavljaju do 20. listopada 2025. godine.
Nepotpune prijave, prijave koje nisu poslane u elektroničkom obliku, kao ni prijave koje stignu nakon roka neće se razmatrati.

Fališ 2025
2025-09-04 - 2025-09-07
RAT I MI(R): između nasljeđa antifašizma i trijumfa (etno)nacionalističke volje

U jeku trijumfalnih zaključaka o uspješnoj sociopolitičkoj preobrazbi čovječanstva – kada su nas statistike uvjeravale da nikada nismo živjeli mirnije ni prosperitetnije – dogodio se, gotovo preko noći, salto mortale. Od rusko-ukrajinskog rata, preko “politike novog kursa” Sjedinjenih Američkih Država i strateškog pregrupiranja u EU, te na Dalekom Istoku, pa do destabilizacije Bliskog istoka, Južne Azije i Afrike – svijet se sve dublje prepušta logici sile, teritorija i identiteta.

Nova epoha, epoha obnovljenih (etno)nacionalističkih ambicija, osvajačkih i revanšističkih projekata, nije došla iznenada. Njezini su jasni temelji udareni još devedesetih, na Balkanu, gdje je međunarodna zajednica, nauštrb pravde i naslijeđa antifašizma, prigrlila brutalan i ciničan model realpolitike: zločin se isplati, ako njime može biti zajamčena stabilnost neoliberalnog poretka.

Trideset godina kasnije, živimo posljedice te odluke. Rat nije nestao, samo je promijenio retoriku. Agresija se naziva „očuvanjem slobode“, invazija „preventivnim djelovanjem“, okupacija „dugoročnim planom stabilizacije“ i tome slično.

U takvom vremenu, FALIŠ se vraća temeljnim pitanjima suvremenog društva koja vape za odgovorom: Što ostaje od antifašizma kada se vrijednost ljudskog života mjeri pragmatičnim interesima u profašističkom ključu? Što ostaje od solidarnosti s drugima i drugačijima, kada ona prkosi logici postojećeg (etno)nacionalističkog poretka? Odnosno – što uopće ostaje od nas, kao pojedinaca, zajednica, društava – kad više nismo u stanju razlikovati pobjedu od zločina, oslobođenje od dominacije, pravdu od osvetoljubivosti?

U tom duhu, od 3. do 7. rujna, na vašoj i našoj Maloj loži, poslušajte goste FALIŠ-a kako ova pitanja promišljaju izvan vladajućih matrica, i to u vremenu kada se svaka alternativa istima sve rigidnije suzbija.

Diskusije, predavanja, filmovi i druženje – FALIŠ!

13. Festival alternative i ljevice u Šibeniku

SRIJEDA, 03.09.

20:00 Otvaranje festivala, tvrđava Barone

20:10 Predstavljanje knjige: “Srebrenica, 30 godina poslije”, Dragan Popović, Milivoj Bešlin, moderator: Dinko Gruhonjić
Knjiga ’Gubljenje ljudskosti – Srebrenica kao istorijska činjenica’ povjesničara Dragana Popovića je prva historiografska studija objavljenja u Srbiji, koja potvrđuje činjenicu o genocidu u Srebrenici u srpnju 1995. Studija obrađuje sam tok zločina, uključujući njegovo planiranje, izvršenje i prikrivanje, ali i periode prije i nakon srpnja 1995., kako bi se dobila kompletna slika o ovom važnom i traumatičnom događaju iz jugoslovenskih ratova. Među temama kojima se djelo bavi su i odnosi Srbije i svijeta prema zločinu u Srebrenici, utjecaj Srebrenice na međunarodno pravo, međunarodne odnose i razvoj znanosti, kao i narativi poricanja zločina. Knjiga je pisana na osnovu bogate arhivske građe Haškog tribunala, domaćih sudova i organizacija za ljudska prava, kao i već postojeće literature, a objavili su je Pro Peace Beograd i Udruženje za Modernu historiju Sarajevo, uz tridesetu godišnjicu genocida u Srebrenici – za nezaborav.

21:00 Film: „Glasnije od oružja“, Zlatko Gall, Emir Imamović Pirke
U suradnji s Javnom ustanovom Tvrđava kulture Šibenik, na tvrđavi Barone će se prilikom otvorenja festivala prikazati dokumentarac Miroslava Sikavice o ulozi domoljubne glazbe u političkim promjenama 1990-ih i Domovinskom ratu.
Krajem 80-ih i početkom 90-ih domoljubna glazba igrala je veoma važnu političku ulogu u zemljama bivše Jugoslavije. Tenkovi, bombe i automatske puške bili su oružja u Domovinskom ratu. Ipak, najglasnije su bile pjesme. Jedni su u njima opisivali košmar u kojem su se našli, a drugi su potvrđivali svoju političku lojalnost. Nacionalna radiotelevizija intenzivno ih je naručivala, financirala i emitirala. Trideset godina nakon završetka rata, njegov soundtrack još uvijek izaziva pozornost i budi emocije. Prema riječima redatelja, “popularna glazba generalno najbrže odgovara na socijalne i političke promjene. To se pokazalo i 1990-ih, kad se od svih, pa tako i od glazbe, tražilo da jasno zauzmu i drže političku stranu. Masovna produkcija domoljubnih pjesama tijekom Domovinskog rata pokazuje da je mlada hrvatska država pjesmu obilato koristila ne samo kao učinkovito sredstvo homogenizacije nacije nego i kao efikasan oblik političke borbe, legitimacije državotvornih nastojanja i traženja pomoći međunarodne zajednice.”
Dokumentarni film o preplitanju glazbe, politike i rata nastajao je tijekom šest godina, za potrebe nastanka filma pregledano je stotine sati privatnog i javnog arhivskog videomaterijala, dok je u finalnu verziju uvršteno čak 60 pjesama. Tijekom istraživanja i nastanka filma ekipa je razgovarala s brojnim autorima domoljubnih pjesama i njihovim izvođačima, raznim svjedocima i akterima vremena, televizijskim urednicima i novinarima, producentima, glazbenim kritičarima, povjesničarima te muzikolozima.
U filmu sudjeluju Zrinko Tutić, Josipa Lisac, Vera Svoboda, Josip Ivanković, Mladen Kvesić, Davor Gobac, Boytronic, Sandra Kulier, Mario Pešo, Borut Šeparović, Miroslav Lilić, Ante Perković i brojni drugi.

Međunarodni znanstveni simpozij Everyday Reading of Literature (EROL)
2025-09-01 - 2025-09-02
Međunarodni znanstveni simpozij Everyday Reading of Literature (EROL) održat će se 1. i 2. rujna na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Izlaganja o praksama svakodnevnih čitanja odvijat će se od 9:00 do 15:00 u dvoranama D3 i D4, dok će pozvane predavačice Astrid Erll i Rita Felski na oba dana u 15:00 održati svoja jednosatna predavanja. Puni raspored može se pronaći u digitalnoj knjižici simpozija.
Program simpozija moći će se pratiti i digitalno putem platforme Microsoft Teams, preko poveznice za dvoranu D3 i poveznice za dvoranu D4.
Istih dana održat će se i studentska konferencija Lessons on Reading Everything (LORE) u književnom klubu Booksa. Program na oba dana počinje u 17:00 i završava u 20:00. Uvodna profesorska izlaganja održat će Nikica Gilić i Anera Ryznar, a potom slijede studentska izlaganja o recepciji književnih i srodnih umjetničkih djela. Detalji se mogu pronaći u konferencijskoj knjižici.
Organizatori znanstvenog simpozija EROL su članovi projekta PoKUS s Odsjeka za komparativnu književnost Filozofskog fakulteta u Zagrebu, dok su organizatori konferencije LORE studentice i studenti istog odsjeka. Oba događaja odvijaju se uz podršku Hrvatske zaklade za znanost. Svi programi su besplatno otvoreni za širu javnost.

Festival svjetske književnosti, Zagreb, 31. 8. – 4. 9. 2025.
2025-08-30 - 2025-09-05
Od 31. kolovoza do 5. rujna u grad stiže više od 70 autorica i autora, prevoditelja, kritičara i urednika iz čak 19 europskih zemalja. Na više od 30 programa razgovarat će se o knjigama, ali i o stvarima koje ih pokreću: strahovima, radostima, čežnjama, boli i nadi.
Festival svjetske književnosti ove godine donosi i niz novosti. Jutarnji programi održavat će se besplatno u Knjižari Fraktura, dok će se glavni dio događanja odvijati u zagrebačkom HNK-u, od ponedjeljka do četvrtka, na tri pozornice: glavnoj, u foajeu i tonskoj dvorani, svakodnevno od 17 sati pa do kasno navečer.
Svečano otvaranje bit će u nedjelju, 31. kolovoza, na velikoj pozornici HNK-a, a gošća večeri bit će škotsko-bugarska književnica Kapka Kassabova, višestruko nagrađivana autorica čija je djela domaća publika već imala prilike upoznati. Ovaj put dolazi s knjigom Anima, koju je prevela Patricija Horvat, a u kojoj autorica propituje vezu ljudi i životinja u balkanskim krajolicima.
Među gostima su i neka od najvažnijih imena današnje svjetske književnosti. Stiže španjolski pisac Fernando Aramburu, poznat po romanima Patria i Čiope, čije su knjige prevedene na više od 30 jezika, a prema Patriji je snimljena i iznimno uspješna TV serija. U Zagrebu će prvi put predstaviti svoj najnoviji roman Dječak, u prijevodu Željke Somun.
Dolazi i Leïla Slimani, jedno od najistaknutijih imena francuske književnosti, dobitnica Goncourtove nagrade i ambasadorica frankofonije. Hrvatska publika poznaje je po romanima Uspavanka i U zemlji drugih, a sad donosi završni dio trilogije pod naslovom Ponijet ću vatru.
Sofi Oksanen, finska autorica čija su djela prevedena na više od 40 jezika, gostuje uz razgovor o ratnim zločinima nad ženama, u kojem će joj se pridružiti Slavenka Drakulić i novinarka Barbara Matejčić.
Publika će imati priliku susresti i švicarsku spisateljicu Zoru del Buono, poznatu po romanu Maršalica, te makedonsku autoricu Rumenu Bužarovsku, čije su zbirke priča postale kazališni hitovi, a sada predstavlja i svoj prvi roman Toni.
Jedan od najiščekivanijih gostiju je bosanskohercegovački glumac Feđa Štukan, koji će govoriti o svom autobiografskom romanu Blank: brutalno iskrenoj priči o životu, ratu, ovisnosti i osobnom iskupljenju. S njim će razgovarati pjesnikinja Monika Herceg.
Festival ne završava na riječima, u Galeriji Kranjčar istovremeno će se moći pogledati i izložba portreta svjetskih pisaca, koje je snimio fotograf Ante Magzan, u kustoskom izboru Leile Topić.
Ulaznice su u pretprodaji do 30. kolovoza po cijeni od 9,99 €, a tijekom festivala 11,99 €, dostupne online ili na blagajni HNK-a. Detalje programa možete pratiti na www.fsk.hr

Kulturpunktov rođendanski tulum
2025-08-25 - 2025-09-05
20 godina kulture, umjetnosti i ostalih radosti: Kulturpunktov rođendanski tulum 5.9.2025. • Pogon Jedinstvo i Močvara

Kulturpunkt, jedini hrvatski medij u potpunosti posvećen kritičkoj refleksiji o suvremenoj kulturi, umjetnosti i društvu, slavi 20. rođendan.

Od svojih početaka fokus je ostao isti – kritički i analitički pratiti gibanja na suvremenoj nezavisnoj kulturnoj sceni i kontinuirano otvarati prostor za nova imena i nove ideje koja istu tu scenu grade i vuku prema naprijed. Nakon pionirskih godina pod Savezom udruga Klubtura, Kulturpunkt od 2009. izlazi pod okriljem udruge Kurziv – organizacije koja zapisuje usmenu povijest nezavisne kulturne scene, obrazuje generacije mladih kritičara i novinara u kulturi, objavljuje kritička izdanja posvećena refleksiji o umjetnosti i kulturi, istražuje reparativne kulturne i umjetničke prakse, organizira umjetnička događanja.

Ako danas otvorite Kulturpunkt, dočekat će vas preko 1420 tematskih i kritičkih analiza kulturnih fenomena, 860 kritika, 880 intervjua, 460 podcasta, audio vodstava i reportaža, preko 4500 vijesti i preko 5000 natječaja te više od 11400 najava događanja u kulturi diljem Hrvatske. Njegova snaga, doduše, nije samo u brojkama. Tamo ćete naći mlade autor_ice, manjinske glasove, eksperimentalne forme, ozbiljne analize, duhovite eseje, ilustrirane reportaže, poetične audio-priče. Doista za svakoga ponešto.

Ova rođendanska proslava sličnog je koncepta. Umjesto suhoparnih refleksija i historizacija, Kulturpunkt se odlučio izvrnuti naopako, izvjesiti prljavo rublje i prepustiti se niskim strastima i jednostavno se opustiti i dobro zabaviti.

U petak, 5. rujna, na čitav jedan dan Kulturpunkt preuzima Pogon Jedinstvo i Močvaru gdje vas očekuju šlageri s Ivanom i Matijom, Kulturpunktov štand s izdanjima i merchom, turbo-tribina o revolucionarnom potencijalu partijanja s Lanom Pukanić, izvrgavanje Kulturpunkta javnom ruglu u roastu s Tihanom Bertek, Karlom Kostadinovski, Lukom Ostojićem i Igorom Ružićem, neumorni synth-wave Neon Lies i tinejdžerski riot grrrl Željezne pilule. Bit će tu i naši specijalni gosti Damir Bartol Indoš i Tanja Vrvilo s Kućom ekstremnom muzičkog kazališta koji će se tijekom cijelog dana uključivati u program, a nakon dana provedenog na otvorenom, selimo se u Močvaru i plešemo uz eksperimentalne beatove i vizuale tonote, Babilonske i Heartskomerz.

Ili, kako kaže Mima Simić: „Na jednoj platnenoj vrećici sam pročitala da je navodno John Waters rekao: ako dođete kod nekog doma i ta osoba nema knjiga na polici – nemojte se poševiti s tom osobom. Prilagodit ću to ovoj temi: ako dođete kod nekog doma, odete u browser – njemu, njoj ili njima – i ako nema Kulturpunkta, vratite se doma.“

Dođite da vam se bukmarkiramo u browsere!

Program :
Turbo tribina s Lanom Pukanić • 17 sati • Terasa Močvare
U ovom specijalnom izdanju Močvarine turbo-tribine, voditeljica Lana Pukanić i sugovornici prigodno će raspravljati o bakanalijama, proslavama i gozbama, (ne)zakonitostima dobrog izlaska te revolucionarnom potencijalu zabave!
Šlageri s Ivanom i Matijom • 18 sati • Dvorište Pogona
Selekcija svima nam dobro poznatih šlagera u kasnopopodnevnoj, lounge varijanti u izvedbi Ivane Starčević i Matije Antolića.

Kulturpunkt: roštiljanje • 19 sati • Dvorište Pogona
Nije li najljepše ismijavati stvari koje volite? Tihana Bertek, Karla Kostadinovski, Luka Ostojić i Igor Ružić „roštiljaju“ Kulturpunkt u svim njegovim pojavnostima jer sve je fer u ljubavi i ratu.

Neon Lies • 20.30 • dvorište Pogona
Neon Lies je nome de guerre legende lokalne DIY i punk scene Gorana Lautara i punokrvni one-man band s jedinstvenim, intenzivnim i emotivno nabijenim nastupima.

Željezne pilule • 21.30 sati • dvorište Pogona
Željezne pilule su tinejdžerski bend koji svoju inspiraciju crpi iz punk rocka i hardcorea, riot grrrl i postpunka. Položaj žena u današnjem društvu, izazovi odrastanja, kompleksni međuljudski odnosi, ovisnosti i mentalno zdravlje njihove su teme.

Tonota • 22.30 • Klub Močvara
Producentica i glazbenica Ivona Eterović, pod umjetničkim imenom tonota, započela je svoj glazbeni put u elektroničkom rap dvojcu Playground Hustle, nakon čega je nastavila djelovati samostalno, šireći žanrovske granice svog glazbenog izraza. Njezin nekonvencionalni pristup klupskoj glazbi, uz sve češće eksperimentiranje i izbjegavanje klupskih pravila, rezultira zanimljivom kombinacijom ambienta i bass glazbe, povremeno prožetom utjecajima tradicijske glazbe.

Babilonska • 23.30 • Klub Močvara
Nina Maštruko aka Babilonska kulturna radnica i organizatorica te glazbena entuzijastica koja u klupskom kontekstu vješto miješa raznolike žanrove, s naglaskom na teške bas linije i razigrane perkusije, sve to začinjeno dozom zaigranosti i dramskog naboja. Posljednjih godina redovito DJ-a po zagrebačkom nadzemlju i podzemlju, kao i na brojnim domaćim ljetnim festivalima. Jedna je pokretačica ZEZ Festivala posvećenog eksperimentalnoj glazbi i sound artu.

Heartskomerz • 1.30 sati • Klub Močvara
Heartskomerz je audiovizualni kolektiv koji čine 7 DJica/eva suvremenog i avangardnog glazbenog senzibiliteta. Njihovi standardni setovi žanrovski su neopterećeni i uključuju nove zvukove trepa, hyperpopa i avangardnih eksperimentalnih žanrova.
Specijalni gosti: DB Indoš & Tanja Vrvilo: Kuća ekstremnog muzičkog kazališta u umjetničkoj suradnji s V.D. Ikeom: Kraj poretka • 20 sati • Velika dvorana Pogona
Središnja izvedba postava Kraja poretka bit će izvedena u 20 sati u Velikoj dvorani Pogona, ali će u principu funkcionirati kao samoradeća zvučna instalacija, što znači da će nas zvuk pratiti tijekom cijelog programa Kulturpunktovog rođendanskog tuluma.
Sudjeluju: Zlatko Burić Kićo, DB Indoš, Tanja Vrvilo, V.D. Ike, Damir Prica Kafka, Ivan Bilosnić Bic, Miro Manojlović, Andreja Kurelec Košavić, Duje Jurić, Milan Mance, Jasmin Dasović, Andrija Santro, Ruta, Smak Press

Kulturpunktova novinarska školica
2025-08-22 - 2025-09-20
Kulturpunktova novinarska školica besplatni je, jednosemestralni neformalni edukacijski program namijenjen mladima zainteresiranim za polje suvremenih kulturnih i umjetničkih praksi te usvajanje temeljnih vještina novinarskog i spisateljskog zanata.
Udruga Kurziv od 2009. godine provodi ovaj interdisciplinarni edukacijski program koji integrira znanja, teorije i vještine potrebne za buduće djelovanje u sektoru kulture i medija. U dosadašnjih petnaest ciklusa obrazovano je preko 200 polaznika od kojih je čak 80% prilikom samoprocjene o utjecaju Školice na njihove daljnje profesionalne interese i odabire potvrdilo izniman utjecaj programa.
Novi ciklus Kulturpunktove novinarske školice počinje 1. listopada 2025.
Predavački i praktični dio programa traje do 22. prosinca 2025. godine, a tijekom siječnja 2026. polaznice izrađuju završne radove uz mentorsku podršku. Program se održava ponedjeljkom i srijedom od 18 sati u prostorima nezavisne kulture u centru Zagreba, a detaljan raspored i program polaznice će dobiti pri prvom susretu.
Kulturpunktova novinarska školica sastoji se od četiri cjeline: nezavisna kulturna scena (kulturne politike te prakse i modeli razvijani u polju), medijska pismenost (kritičko čitanje medija i transformacije medija), suvremena umjetnost (angažirane, eksperimentalne i kritičke umjetničke i kustoske prakse) te proizvodnja medijskog sadržaja (praktičan novinarski rad i objavljivanje radova).

Praktikume vode istaknute kulturne radnice Barbara Matejčić (novinarstvo i autorski rad), Višnja Pentić (film), Tihana Bertek (vizualne umjetnosti), Antonio Pošćić (glazba) te Igor Ružić (izvedbene umjetnosti), uz dugogodišnje voditeljice programa Ivanu Pejić (mediji) i Matiju Mrakovčić (kulturne politike) te urednički i mentorski tim portala Kulturpunkt.hr.

Prijave za program šalju se putem online obrasca do 20. rujna 2025. u 24 sata. Prijava za edukacijski program sadrži kontakt podatke, kratki životopis, motivacijsko pismo te kratki autorski osvrt na temu iz područja kulture i/ili medija. Autorski osvrt služi procjeni inicijalne pismenosti i interesa kandidata, te se neće procjenjivati žanr, fokus ili prethodno objavljivanje teksta.

Na adresu novinarska.skolica@gmail.com možete poslati sve upite vezane uz prijavu i program.

Svi prijavljeni će o rezultatima selekcije biti obaviješteni putem maila najkasnije do 24. rujna 2025.

Edukacijski program provodi udruga Kurziv – Platforma za pitanja kulture, medija i društva, uz potporu Grada Zagreba i Zaklade Kultura nova.

Od 2022. godine Školica nosi oznaku sustava SKOCKANO – Standard Kvalitete Organizacija Civilnog društva Konstruktivno Angažiranih u Neformalnom Obrazovanju.
