Raspisan natječaj za nagradu „Goran“ za mlade pjesnike
2025-12-09 - 2025-12-31
NATJEČAJ ZA NAGRADU „GORAN“ ZA MLADE PJESNIKE
Uvjeti natječaja:

U natječaju mogu sudjelovati pjesnikinje i pjesnici koji nisu stariji od 30 godina na dan zatvaranja natječaja i koji nikada nisu objavili knjigu poezije.
Na natječaj je potrebno poslati:

cjelovit rukopis pjesničke zbirke u jednom, otvorenom (Word) dokumentu koji ne smije sadržavati ime autora/ice ni u jednom dijelu dokumenta;
u zasebnom dokumentu potrebno je poslati biografiju i osobne podatke (ime i prezime, datum i godinu rođenja, kontakt: broj telefona i adresu elektroničke pošte te točnu adresu stanovanja).

Žiriranje će se odvijati anonimno, bez uvida žirija u autorstvo pojedinih rukopisa.
Žiri sastavljen od suvremenih hrvatskih književnika/ica i kritičara/ki predložit će najbolji rukopis za nagradu „Goran“ za mlade pjesnike. Po završetku uredničkog procesa, nagrađeni rukopis bit će objavljen u obliku knjige u ediciji Novi hrvatski pjesnici, u izdanju SKUD-a „Ivan Goran Kovačić“. Za autore objava knjige predstavlja materijalni dio Nagrade.
Osim nagrađenog autora/ice, sudionike se neće pojedinačno izvještavati o ishodu natječaja.
Rok za slanje pjesama je srijeda, 31.12.2025. u ponoć.
Rukopise i biografiju, s naznakom „Za nagradu Goran za mlade pjesnike“ u naslovu poruke, isključivo u elektronskom obliku, slati na e-mail: natjecaj@igk.hr

63. Goranovo proljeće
2026-03-11 - 2026-03-22
Počinje pjesničko proljeće!
Najvažniji hrvatski i jedan od najdugovječnijih svjetskih pjesničkih festivala posvećen je živim pjesničkim glasovima – domaćim, regionalnim, europskim i svjetskim – uspomeni na Ivana Gorana Kovačića te ideji pjesništva kao jednog od oblika borbe za osobnu i univerzalnu slobodu.
Ove godine veselimo se njegovom 63. izdanju. Festivalski programi odvijat će se u Zagrebu, Goranovu rodnom Lukovdolu i Rijeci, od 19. do 22. ožujka, usredotočeni oko prvog dana proljeća, Goranova rođendana i UNESCO-va svjetskog dana poezije.
Nastupit će četrdesetak pjesnikinja i pjesnika svih generacija, iz Hrvatske i uokolo globusa. U međunarodnom fokusu ove će godine biti glasovi europskog sjevera. Dodijelit ćemo nagrade Goranov vijenac, za ukupni doprinos pjesništvu, i Goran za mlade pjesnike.
U suradnji sa studentima Muzičke akademije premijerno ćemo izvesti vokalno-instrumentalne skladbe na stihove Gorana Kovačića. Premijerno prikazujemo videoportrete ovogodišnjih laureata, koje su snimili studenti ADU-a. U suradnji s ilustratorima i dizajnerima poeziju izvodimo na gradske zidove i trgove, u sklopu programa Goran u gradu!
Zvučnu sliku festivala oblikuju: Darko Rundek & Ana Kovačić, Iva Bobanović, White on White i Le Zbor

Ulaz je na sve festivalske programe slobodan.

SUDIONICI:

MONICA AASPRONG (NORVEŠKA)
KREŠIMIR BAGIĆ
DUNJA BAHTIJAREVIĆ
SANJA BAKOVIĆ
KATARINA BOŠNJAK
ŽELJKO BUKLIJAŠ
SVETLANA CÂRSTEAN (RUMUNJSKA)
JOSIP ČEKOLJ
ANA DEVIĆ
LARS EMIL FODER (DANSKA)
DRAGO GLAMUZINA
BRANISLAV GLUMAC
SARA HALLSTRÖM (ŠVEDSKA)
NIILLAS HOLMBERG (SAMI / FINSKA)
SANDA HRŽIĆ
DORTA JAGIĆ
MIROSLAV KIRIN
ANDRIJANA KOS LAJTMAN
KARLA KOSTADINOVSKI
SANJA LOVRENČIĆ
SILJBA LJUTAK
DAVOR MANDIĆ
SONJA MANOJLOVIĆ
MARIA MATINMIKKO (FINSKA)
VANDA MIKŠIĆ
GORAN MILAKOVIĆ
LARA MITRAKOVIĆ
EIRÍKUR ÖRN NORĐDAHL (ISLAND)
MACKENZY ORCEL (HAITI)
DAMIR RADIĆ
MILAN RAKOVAC
HRVOJE RYZNAR
LEONARD SCHWARTZ (SAD)
TONE ŠKRJANEC (SLOVENIJA)
JENNY TUNEDAL (ŠVEDSKA)
MILKO VALENT
AINA VILLANGER (NORVEŠKA)
PÉTER ZÁVADA (MAĐARSKA)
ĐOKO ZDRAVESKI (SJEVERNA MAKEDONIJA)
ANDREA ŽIC PASKUČI
ILONA WITKOWSKA (POLJSKA)

FESTIVALSKI PROGRAM:
Četvrtak, 19. 3., 19 h, atrij kazališta Gavella, Frankopanska ulica 10, ZAGREB
Festival otvaramo velikim zajedničkim čitanjem svih gostiju: petnaest internacionalnih pjesnika s tri kontinenta, ovogodišnjih laureata nagrada Goranov vijenac za ukupni doprinos domaćem pjesništvu i Goran za mlade pjesnike te još petnaestak domaćih pjesnikinja i pjesnika svih generacija. Studenti Muzičke akademije premijerno će izvesti kratka komorna djela na stihove Ivana Gorana Kovačića. Prikazat ćemo kratke videoradove studenata zagrebačke ADU. Minikoncert odsvirat će Darko Rundek & Ana Kovačić.

Petak, 20. 3., 18.30 h, Antikvarijat Ex libris, Riva Boduli 3 b, RIJEKA
Prvo predstavljanje Antologije poljske poezije 20. i 21. stoljeća Drugog kraja svijeta neće biti, sastavljačice i prevoditeljice Đurđice Čilić. Sudjeluju: autorica i u antologiju uvrštena pjesnikinja Ilona Witkowska.

Petak, 20. 3., 19.30 h, Antikvarijat Ex libris, Riva Boduli 3 b, RIJEKA
Program posvećen platformi Versopolis, europskoj mreži pjesničkih festivala s četrdesetak partnera, koja promiče nove i zanimljive europske glasove. Nastupaju Eiríkur Örn Norðdahl (Island) i Niillas Holmberg (Sámi/Finska). Razgovor će se voditi na engleskom jeziku, uz prijevode pjesama. Svježe otisnute knjige pjesnika koji nastupaju, na hrvatskom, engleskom i originalnim jezicima, islandskom i sjevernom samskom, bit će besplatno dostupne.

Subota, 21. 3., 12 h, Dom kulture Lukovdol, LUKOVDOL
Svečana dodjela nagrada Goranov vijenac za ukupni doprinos domaćem pjesništvu i Goran za mlade pjesnike te nagrada učenicima osnovnih i srednjih škola. Dodjelu će popratiti nastup Akademskog zbora „Ivan Goran Kovačić“.

Subota, 21. 3., 19 h, Dvorana Filodrammatica, Korzo 28, RIJEKA
Veliko čitanje u Rijeci. Uz ovogodišnje laureate nastupa još dvadesetak pjesnikinja i pjesnika, domaćih – s naglaskom na kvarnerske snage – europskih i svjetskih, s triju kontinenata.
Minikoncert: White on White

Nedjelja, 22. 3., 19 h, ADU, scena F22, Frankopanska ulica 22, ZAGREB
Zatvaranje festivala donosi nastupe ovogodišnjih laureata te niza izvrsnih domaćih i stranih festivalskih gostiju. Zvučnu sliku večeri oblikuju Le Zbor i kantautorica Iva Bobanović.

NAGRADE:
GORANOV VIJENAC
MILKO VALENT
Milko Valent, prozaik, pjesnik, dramatičar, esejist, teoretičar, polemičar i kazališni kritičar, rođen je 6. srpnja 1948. u Zagrebu. Na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu diplomirao je filozofiju i komparativnu književnost. Suradnik je stotinjak časopisa, magazina i novina te mnogih radijskih programa i nekoliko internetskih portala. Zastupljen je u 30 antologija i u više od 50 hrvatskih te inozemnih izbora, zbornika, pregleda i panorama poezije, proze, drame i eseja. Dosad je objavio 37 knjiga. Brojni njegovi tekstovi prevedeni su dosad na 13 jezika. Također je na francuski jezik preveden prvi svezak romana Umjetne suze (Toaletni listići), na njemački knjiga Nježna palisandrovina i izbor iz knjige poezije Tihi alati, na francuski, mađarski i poljski drama Gola Europa, na makedonski roman PlayStation, dušo, a na engleski radiodrame Neonski rubovi i Tinta u oku, kratke proze Jazz za Aishu, Interkontinentalno drhtanje i Djevojka i bicikl te drame Gola Europa, Ground Zero Aleksandra i Bordel divljih jabuka. Dvije njegove drame iz dramske trilogije Zero (Gola Europa i Ground Zero Aleksandra) nagrađene su 2000. i 2002. trećom i prvom Nagradom Marin Držić. Za doprinos poeziji nagrađen je 2009. Nagradom Maslinov vijenac i mramornom pločom na Zidu od poezije (Selca, Brač) u koju je uklesan njegov stih. Za roman Umjetne suze, kao najbolje književno ostvarenje objavljeno 2013., dobio je 2014. godišnju nagradu Vladimir Nazor i stimulaciju Ministarstva kulture RH za jedno od najboljih književnih djela u 2013. godini. S romanom Umjetne suze bio je među pet finalista Nagrade tportala za najbolji roman objavljen u 2013. Na natječaju Petrarca Festa za najbolji sonet dobio je 2015. treću nagradu za sonet „Rock’n’roll“. Za knjigu pjesama Pustinja dobio je 2016. stimulaciju Ministarstva kulture RH. Za roman Umjetne suze dobio je, također 2016., Književnu nagradu Stipan Bilić-Prcić, koju od 2016. redovito dodjeljuje Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti (HAZU). Za knjigu pjesama Otvorena rosa (2017.) dobio je 2018. Nagradu Tin Ujević. (Otvorena rosa bila je 2018. i u finalu Nagrade Fran Galović.) Također je 2018. dobio Nagradu za urbanu književnost Zvonimir Milčec. Za ukupan doprinos hrvatskom pjesništvu dobio je 2022. Nagradu Kvirin (Plaketa sv. Kvirina). Iste godine dobio je i Nagradu VINUM ET POETA na Natječaju za najbolju pjesmu inspiriranu vinom ili vinogradima, koju mu je dodijelilo Ogranak Matice hrvatske u Požegi i Veleučilište u Požegi. Unatoč svemu što se događa u Hrvatskoj i svijetu – Milko Valent i dalje piše te objavljuje.

Iz obrazloženja:
U svemu što piše – a riječ je o autoru koji živi isključivo od pisanja, piscu visoke radne energije, eruditu i osobi gotovo enciklopedijske žudnje za spoznajom – Milko Valent ispoljava izrazit angažman u procesu tekstualne izvedbe koju inovira zadivljujućom, uvijek svježom energijom karakterističnom za različite odvjetke modernističkih prosedea, ali i kreativizira, nadopunjuje i razvija u nove intrigantne sklopove na način postmodernističkih narativno-stilskih riznica. Književnost je njegov životni i umjetnički projekt (nije slučajno da i sam često rabi izraz kreativne radionice) u kojem se spajaju njegovo autobiografsko i autorsko ja u nastojanju da se impresivnoj energiji književnog teksta podari struktura i oblik koji će slobodno, ne robujući tabuima i konvencijama, izreći brojne intrigantne aspekte ljudske egzistencije i djelovanja. U tom smislu svakako je najpoznatiji po radikalnoj slobodi tematiziranja seksualnosti i erotike te ga se u tom okviru, ali i po neskrivenoj energiji pjesničkoga bunta, nerijetko uspoređuje s možda prvim hrvatskim pjesničkim buntovnikom, društvenim i književnim nekonformistom Kamovom.
Andrijana Kos-Lajtman

GORAN ZA MLADE PJESNIKE
KARLA KOSTADINOVSKI
Karla Kostadinovski završila je preddiplomski studij kroatistike i bohemistike na zagrebačkom Filozofskom fakultetu, a trenutačno je na diplomskom studiju Digitalne lingvistike. Bavi se PR-om, društvenim mrežama, marketingom i produkcijom te je radila u HNK-u u Zagrebu, Teatru &TD, Frakturi i Centru za mirovne studije. Na Radio Studentu vodila je i uređivala emisije o kazalištu i mentalnom zdravlju. Sudjelovala je na raznim radionicama za mlade kao voditeljica ili produkcijska podrška te moderira tribine i događaje u kulturi. Gostovala je na književnim tribinama Učitavanje i Poetomat, a svoju poeziju objavljuje na blogu Murati od baršuna. Producentica je drag queer kolektiva House of Flamingo te osnivačica Gusta Partyja. Piše za VoxFeminae, Kulturpunkt i Graziu.

Iz obrazloženja:
Sadržajno, Sebevražda funkcionira kao autoironična kronika propadanja i preživljavanja. Motivski sloj rukopisa izgrađen je oko obiteljskih trauma, bolesti, anksioznosti, prekarnog rada i urbanog prostora. Grad postaje aktivni sudionik iscrpljenosti: tramvaji, aplikacije za prijevoz i Google pretrage tvore svakodnevni pejzaž tjeskobe. Radi se o rukopisu duboko ukorijenjenom u postpandemijski, digitalno ubrzani kapitalizam. Ovo je poezija generacije koja istodobno nosi naslijeđene traume i živi u svijetu prekarijata, društvenih mreža i stalne dostupnosti. U kontekstu suvremene poezije, rukopis se izdvaja upravo zato što ne pokušava biti „angažiran“ u očekivanom smislu, već u registru koji je histeričan i nerijetko sulud, a istodobno neopterećen i nepretenciozan. Autorica ne pokušava igrati na sigurno, ne imitira postojeće poetske modele i ne traži legitimaciju u već potvrđenim estetskim matricama. Jezik, izrazito performativan i zasićen nizom glasovnih i semantičkih eksplozija, ovdje proizvodi dojam teksta koji stalno prijeti iritantnošću, iscrpljivanjem, uznemiravanjem i vlastitim raspadom, te se upravo u tom riziku pokazuje živim.

Marija Skočibušić
